![Prof. Dr. Balázs Csaba](/modules.php?module=gallery&target=get_picture.inc&url=profs/drbalazscsuj100x120.jpg&width=120&height=120)
Prof. Dr. Balázs Csaba
Endokrinológus
A Budai Endokrinközpont specialistája "endokrinológia" témakörben
Kérem, tegye fel kérdéseit, készséggel válaszolok Önnek! Bizalmát köszönöm!
Endokrinológus
A Budai Endokrinközpont specialistája "endokrinológia" témakörben
Kérem, tegye fel kérdéseit, készséggel válaszolok Önnek! Bizalmát köszönöm!
Témakörök ►
Kérdezz-felelek
Kérdezni a gomb megnyomásával tudsz, amennyiben a napi kérdések száma még nem haladta meg a napi limitet.
Pajzsmirigy és pszichés zavarok
Kedves Professzor, Doktor Úr!36 éves nő vagyok, Hashimoto és pajzsmirigy alulműködéssel ami már több mint 10 éve fenáll. 2022 júniusában részleges pajzsmirigyeltávolítást végeztek el nálam, rosszindulatú daganat miatt (utókezelés nem volt szükséges). A műtét előtt és után is 50mg Letroxot szedtem, ezt most a műtét után 2 évvel emelték fel 75mg-ra 1 hónapja. A problémám: A műtét után fél évvel később pánikrohamok, depresszió, szorongás alakult ki nálam, amire 10mg floxetet kaptam a pszichiátertől ezt másfél évig szedtem, 3 hónapja hagytam abba, mivel szeretnénk gyermeket, illetve már úgy éreztem stabil az állapotom. Sajnos a szorongás és depresszió, étvágytalanság visszatért 3-4 hete, néha pánik is jelentkezik. A pszichiáter szerint visszaestem és most a gyerekvállalásra való tekintettel 5mg Scippát írt fel kezdésnek. Én nem szeretnék gyógyszert szedni, főleg így, hogy gyermeket vállalnánk, és rengeteg oldalon olvastam, hogy a pajzsmirigy és pszichés tünetek összefüggésben lehetnek, de erre úgy érzem egyik orvosom sem figyel. A családunkban nem nagyon jellemző a depresszió, engem is egy életvidám ,nevetős, embernek ismertek meg még a műtétem előtt, nem vagyok egy depresszív alkat. Igaz megviselt a diagnózis, de most már úgy érzem túl vagyok rajta (járok pszichoterápiába) de nem értem mi történik velem? Miért van rosszkedvem, miért szorongok. Nincs életerőm és enervált vagyok, reggel már gyomorideggel ébredek, enni alig tudok. Nem ismerek magamra, és teljesen el vagyok keseredve, hogy megint az antidepresszáns ördögi körébe kéne belépnem,hogy jobban legyek? Szeretném megkérdezni Ön mit gondol? Hova fordulhatok segítségért? Milyen vizsgálatokat végeztessek el? Nehéz elfogadnom azt a tényt, hogy gyógyszert szedjek újra. Valahogy érzem, hogy más is van a háttérben, csak nem tudom mi. Nagyon köszönöm előre is, ha válaszol!
Tisztelt Kéredző!
Nagyon érzékletesen írta le panaszait és nagy problémáját.Ez a jelenség pajzsmirigy műtététei után nem ritkaság. Fontos, hogy pszichiátriai betegségek lehetséges okai és tünetei eltérőek lehetnek. A pánikbetegség és a depresszió előfordulása világszerte nő, felnőttkorban mindkettő nők körében fordul elő gyakrabban. A depresszió hátterében biokémiai okok, örökletes és pszichológiai tényezők is ismertek, de a hormonális háttér szerepe is jelentős, a depressziós embereknek rendszerint igen magas a kortizol – stressz hormon – szintjük.
A depresszió tünetei:
- az érdeklődés beszűkülése
- alvászavarok
- a beteg szomorúnak érzi, könnyen elsírja magát
- önképe negatív, érdeklődése beszűkül
- motiválatlan, fáradtnak, lassúnak érzi magát.
A pánikbetegség kialakulásában a biológiai elmélet szerint felmerül a noradrenalin szerepe, de a betegeknél jellemző a fokozott szorongásérzékenység és a rossz megküzdési technikák alkalmazása is.
A pánikbetegség tünetei:
- fulladás érzés, légszomj
- mellkasi nyomás, szívdobogás
- remegés, hidegrázás, verejtékezés
- halálfélelem
- émelygés, zsibbadás.
Az autoimmun eredetű pajzsmirigy gyulladás kialakulásának pontos okai nem ismertek. Megjelenésében szerepet játszhat a genetika, a környezeti ártalmak – szmog, dohányzás – is. Elsősorban szintén nőket érint, gyakran épp szülés után jelennek meg az első tünetei.
A szervezet egy rossz immunválasz miatt olyan anyagokat kezd el termelni, amelyek ártanak a pajzsmirigynek, ami a szerv alul- (ritkábban túl-) működéséhez vezet. A Hashimoto tünetei attól is függenek, hogy alul-, vagy túlműködést okoz-e. Előbbi esetben jellemző a lassultság, fáradtság, hízás, erősebb és hosszabb menstruáció és székrekedés, míg utóbbi felpörgeti a beteget, álmatlanságot, fogyást, ritkuló havi vérzést és hasmenést okoz. Hajhullás és nyakfeszülés, rekedtség mindkét esetben előfordulhat.
Kapcsolat az endokrinológiai és pszichiátriai kórképek közt
A JAMA folyóirat korábbi számában jelent meg az a 19 174 résztvevővel végzett kutatás, amely az említett pszichiátriai betegségek eddig ismert kiváltó okai mellett egy új tényezőre hívta fel a figyelmet. Az adatok összegzése után ugyanis a kutatók megállapították, hogy az autoimmun pajzsmirigy gyulladásban érintettek körében lényegesen nagyobb a valószínűsége a depresszió és a szorongás, illetve a pánikbetegség kialakulásának. A depressziós és a szorongásos betegeknél pedig célszerű a pajzsmrigybetegségek szűrése.
„Lényeges, hogy a kivizsgálás során a TSH mellett az FT3 és az FT4 mérését is el kell végezni, és a pajzsmirigy-peroxidáz antitesteket is meg kell határozni. Az érintett pácienseknél minél előbb személyre szabott kezelést kell alkalmazni, melyben a szokásos levotiroxin mellett a szelén kiegészítés segíthet javítani a hangulatot. Az antidepresszánsok megválasztásánál is körültekintően kell eljárni, a klasszikus triciklusos készítmények helyett pajzsmirigybetegek részére a szelektív szerotonin visszavétel-gátlók a megfelelő gyógyszerek.”
Célszerűnek tartom az oki kezelést:nem a laboratóriumi értékeket kell kezelni, hanem a beteget! Egyelőre a pszichiátriai kezelés folytatását javaslom.
Mielőbbi gyógyulást kívánok:
Prof. Dr. Balázs Csaba
2024-06-27 17:38:12
Nagyon érzékletesen írta le panaszait és nagy problémáját.Ez a jelenség pajzsmirigy műtététei után nem ritkaság. Fontos, hogy pszichiátriai betegségek lehetséges okai és tünetei eltérőek lehetnek. A pánikbetegség és a depresszió előfordulása világszerte nő, felnőttkorban mindkettő nők körében fordul elő gyakrabban. A depresszió hátterében biokémiai okok, örökletes és pszichológiai tényezők is ismertek, de a hormonális háttér szerepe is jelentős, a depressziós embereknek rendszerint igen magas a kortizol – stressz hormon – szintjük.
A depresszió tünetei:
- az érdeklődés beszűkülése
- alvászavarok
- a beteg szomorúnak érzi, könnyen elsírja magát
- önképe negatív, érdeklődése beszűkül
- motiválatlan, fáradtnak, lassúnak érzi magát.
A pánikbetegség kialakulásában a biológiai elmélet szerint felmerül a noradrenalin szerepe, de a betegeknél jellemző a fokozott szorongásérzékenység és a rossz megküzdési technikák alkalmazása is.
A pánikbetegség tünetei:
- fulladás érzés, légszomj
- mellkasi nyomás, szívdobogás
- remegés, hidegrázás, verejtékezés
- halálfélelem
- émelygés, zsibbadás.
Az autoimmun eredetű pajzsmirigy gyulladás kialakulásának pontos okai nem ismertek. Megjelenésében szerepet játszhat a genetika, a környezeti ártalmak – szmog, dohányzás – is. Elsősorban szintén nőket érint, gyakran épp szülés után jelennek meg az első tünetei.
A szervezet egy rossz immunválasz miatt olyan anyagokat kezd el termelni, amelyek ártanak a pajzsmirigynek, ami a szerv alul- (ritkábban túl-) működéséhez vezet. A Hashimoto tünetei attól is függenek, hogy alul-, vagy túlműködést okoz-e. Előbbi esetben jellemző a lassultság, fáradtság, hízás, erősebb és hosszabb menstruáció és székrekedés, míg utóbbi felpörgeti a beteget, álmatlanságot, fogyást, ritkuló havi vérzést és hasmenést okoz. Hajhullás és nyakfeszülés, rekedtség mindkét esetben előfordulhat.
Kapcsolat az endokrinológiai és pszichiátriai kórképek közt
A JAMA folyóirat korábbi számában jelent meg az a 19 174 résztvevővel végzett kutatás, amely az említett pszichiátriai betegségek eddig ismert kiváltó okai mellett egy új tényezőre hívta fel a figyelmet. Az adatok összegzése után ugyanis a kutatók megállapították, hogy az autoimmun pajzsmirigy gyulladásban érintettek körében lényegesen nagyobb a valószínűsége a depresszió és a szorongás, illetve a pánikbetegség kialakulásának. A depressziós és a szorongásos betegeknél pedig célszerű a pajzsmrigybetegségek szűrése.
„Lényeges, hogy a kivizsgálás során a TSH mellett az FT3 és az FT4 mérését is el kell végezni, és a pajzsmirigy-peroxidáz antitesteket is meg kell határozni. Az érintett pácienseknél minél előbb személyre szabott kezelést kell alkalmazni, melyben a szokásos levotiroxin mellett a szelén kiegészítés segíthet javítani a hangulatot. Az antidepresszánsok megválasztásánál is körültekintően kell eljárni, a klasszikus triciklusos készítmények helyett pajzsmirigybetegek részére a szelektív szerotonin visszavétel-gátlók a megfelelő gyógyszerek.”
Célszerűnek tartom az oki kezelést:nem a laboratóriumi értékeket kell kezelni, hanem a beteget! Egyelőre a pszichiátriai kezelés folytatását javaslom.
Mielőbbi gyógyulást kívánok:
Prof. Dr. Balázs Csaba
2024-06-27 17:38:12
Olvasói értékelés: nincs még értékelés